Egyházunk egy-két hete
Az egyházművészet Isten szolgálatában
Hálaadó istentisztelet Rákospalotán
![]() |
Az ünnepi istentisztelet liturgiai szolgálatát Bátovszky Gábor lelkész végezte. Gáncs Péter 1Móz 14,1–9 alapján hirdette Isten igéjét. Bábel tornyának történetével olyan mai fogalmakat állított párhuzamba, mint az urbanizáció, a globalizáció és a kommunikáció. Az ember ösztönösen törekszik arra, hogy minden tevékenységével valami biztos fogódzót keressen magának. Ezzel nem is lenne gond, ha eközben nem feledkezne meg arról, hogy teremtményként mindent, amivel rendelkezik, Istentől kapott. De mivel az Istenhez való kapcsolódásának függőleges dimenziója számára elveszett, saját önhittségében arra törekszik, hogy magának szerezzen alkotótevékenysége révén hírnevet, sikert, eredményeket. Ez a bábeli bukás alapja, amely ma is fenyeget bennünket.
A püspök rámutatott arra, hogy Bábel tragikus történetében felfedezhető az evangélium is: a Teremtő – bár látszólag zűrzavart kelt az emberek között – beavatkozik, lerombolja a parttalan és gátlástalan ambíciókat, és megmenti a vesztébe rohanó embert. Bár az emberben továbbra is megmarad a „bábeli életérzés” – tudományával és technikai vívmányaival továbbra is alulról felfelé akar törekedni–, innentől egyenes az út pünkösdig, amikor a bábeli zűrzavar helyett minden kitisztul, és érthetővé válik. Isten ezáltal megmutatja, hogy a szabadulás nem alulról felfelé törve érhető el, hanem fentről lefelé érkezik – pünkösdkor az Úr kiárasztja a szeretet közös nyelvét, amely képes igazi, élő közösséget teremteni az emberek között, és megszületik az egyház. Ez az az „egészséges globalizáció”, amely szabad utat nyit felfelé, és visszaadja az ember számára a függőleges dimenziót, aki ezáltal a világban hirdetheti és továbbadhatja az evangéliumot.
Az istentisztelet után a gyülekezet levonult a kolumbáriumba, ahol Gáncs Péter felszentelte (képünkön) az újonnan felállított üvegpannó-sorozatot.
„Pünkösd csodája Krisztus szavát teszi élővé és hatóvá – ugyanerre képesek az egyházművészet által megalkotott képek, amelyek sokszor hosszú prédikációknál is többet mondanak el és üzennek nekünk” – hangsúlyozta a püspök.
Mezősi Eszter iparművész a műalkotásokkal kapcsolatban elmondta, hogy az öt üvegfestményben az ember életének legfontosabb területeit kívánta ábrázolni: az utakat és az úton járást, az emberi kapcsolatokat, az ember által épített lakókörnyezetet, a természeti környezetet és az emberi tudást.
Petri Gábor
Regionális hozzárendelés: Rákospalotai Evangélikus Egyházközség