Keresztutak
Szentkirályok találkozója
![]() |
Az 1990-es évek közepén az augusztus 20-i központi budapesti állami ünnepségre meghívást kaptak a Szent István nevét, illetve a szentkirály tagot nevükben hordozó települések polgármesterei is. Az ünnepi körmenetben részt vevő elöljárókban fogalmazódott meg a gondolat, hogy ne csak e helységek vezetői találkozzanak egymással évente egyszer, hanem szervezzenek találkozót a településeiken élők számára is.
Az első, még „nem hivatalos” alkalom házigazdájának az erdélyi Csíkszentkirály ajánlkozott. A következő év őszén az ott összegyűltek azután egy szándéknyilatkozatot is megfogalmaztak, miszerint szövetségbe szeretnék tömöríteni mindazon falvakat és városokat, amelyek nevükben is őrzik valamelyik szent királyunk emlékét. Egy évvel később – az első nagyszabású találkozó alkalmával – Szentkirályszabadján írták alá az alapító okiratot. Így alakult meg tehát 1997-ben a Szent Király Szövetség, melynek – az elmúlt hétvégén Porrogszentkirályon csatlakozott két új felvidéki településsel együtt – immár huszonegy tagja van. A szervezet fő célkitűzései közé tartozik az anyanyelvnek, valamint a települések nemzeti önazonosságának, szellemi és kulturális egységének az őrzése és ápolása, hagyományaik és népművészeti értékeik bemutatása, népszerűsítése.
A tavalyi, jubileumi találkozó házigazdája ismét Csíkszentkirály volt; ezen a bővítés kérdése is felvetődött, ugyanis Kárpátaljáról és Vajdaságból egyetlen szóba jöhető település sem tagja még a szövetségnek.
Miként említettük, a szervezetnek jelenleg huszonegy, Kárpát-medencei település a tagja: az anyaországból Bakonyszentkirály, Kerkaszentkirály, Királyszentistván, Porrogszentkirály, Rinyaszentkirály, Szabadszentkirály, Szentistván, Szentistvánbaksa, Szentkirály, Szentkirályszabadja és Szombathely-Szentkirály, Romániából Csíkszentkirály, Kalotaszentkirály, Marosszentkirály, Sepsiszentkirály, Székelyszentistván és Székelyszentkirály, Szlovákiából Királyfiakarcsa, Vágkirályfa, valamint az elmúlt hét végén csatlakozott Sajószentkirály és Sajókirályi.
Porrogszentkirály első ízben rendezte meg a „Szentkirályok találkozóját”. Noha a hosszú hétvégi programkínálatra elsősorban a „szövetséges települések” delegációi voltak hivatalosak (mintegy négyszáz fő), a színpompás népviseletek kavalkádjára a környékről is sokan voltak kíváncsiak – csaknem másfélszer annyian, mint a meghívottak.
A vállalkozó kedvűek szombaton – zuhogó esőben – elsőként a Drávához tettek kirándulást, majd a szomszéd városba, Csurgóra látogattak el, ahol megtekinthették a református gimnázium könyvtárát. Az aznap délutáni közgyűlést kulturális műsor követte, melynek keretében az egyes települések mutatkoztak be. A Kaláka együttes esti koncertje után táncházban és utcabálon rophatták a táncos lábúak.
A találkozó zárónapján ezúttal is ökumenikus istentisztelet jelentette a délelőtti programot, amelynek helyszíne az evangélikus templom volt. Az igehirdetés szolgálatára a szervezők a Magyarországi Evangélikus Egyház elnök-püspökét kérték fel. Ittzés János a vasárnap evangéliuma, Lk 19,41–48 alapján azt a jézusi próféciát idézte fel, amely megjövendöli a Krisztus után 70-ben beteljesedett eseményeket, Jeruzsálem lerombolását. „Az ékesség semmivé lett, a dicsőség porba hullott. De vajon illik-e erről szólni azon az ünnepen, amelyen dicsőséges személyre és eseményre emlékezünk?” – tette fel a szónoki kérdést a püspök. „Nem inkább elandalító, békességet ajándékozó üzenetet kellene hirdetni a szószékről? Jézus szavától azonban nemzetünk sok nyomorúsága sem választható el. Hiszen mi sem ismerjük fel »meglátogatásunk idejét«, a testté lett Igét. Vajkból nem taktikából lett István, hanem mert felismerte, hogy a nemzetnek nincs jövője Isten nélkül. Mára elveszett a mennyei dimenzió, ezért tartunk ott, ahol tartunk.” Végül Ittzés János arra kérte az ünneplő gyülekezetet, hogy ne a püspök, hanem Isten üzenetét vigyék magukkal: „Magyarok, ismerjétek fel meglátogatottságotok idejét!”
Az istentisztelet után a gyülekezet átvonult a szomszédos tájház udvarára, ahol Szlávecz Károlyné polgármester átadta rendeltetésének az épületet, és megnyitotta a benne látható állandó kiállítást. Majd a térség országgyűlési képviselője, Szászfalvi László református lelkész, Csurgó polgármestere leleplezte Szent Istvánnak a római katolikus kápolna udvarán felállított mellszobrát, Dienes Attila Kovásznából származó magyarpolányi művész alkotását (képünkön).
Horváth József királyszentistváni képviselő lapunknak elmondta, hogy terveik szerint a következő találkozónak 2008. augusztus 1. és 3. között a Baranya megyei Szabadszentkirály lesz a házigazdája.
Menyes Gyula